Izstāde “Himnai 100”
![](http://rmm.lv/wp-content/uploads/2020/10/HM100_plkt_297x420_3mmUzlaide.jpg)
![](http://rmm.lv/wp-content/uploads/2020/09/RMM-37.jpg)
![](http://rmm.lv/wp-content/uploads/2020/09/RMM-39.jpg)
Rakstniecības un mūzikas muzeja izstāde “Himnai 100” apskatāma RMM jaunajā izstāžu zālē, Pulka ielā 8.
Izstāžu zāles darba laiks: P., O., T., C., Pk., 10.00 – 16.30.
Valstī noteikto ierobežojumu dēļ izstāde “Himnai 100” uz laiku nav skatāma klātienē. Pēc noteikto ierobežojumu atcelšanas izstāde būs apskatāma līdz 7.maijam.
KĀDAS DZIESMAS STĀSTS, AIZSĀCIES 19. GADSMITA PĒTERBURGĀ, ATKLĀJ VALSTS HIMNAS VĒSTURES LAPPUSES…
“Dziesma, kas ar varenu jūsmināšanas spēku cildina tēvijas mīlestību, – dziesma, kas varētu būt aizmirsta tikai tad, kad neatradīsies vairs nevienas latviski jūtošas sirds. Šī dziesma bija Baumaņu Kārļa “Dievs, svētī Latviju!”,” tik jūtīgi un tālredzīgi par valsts himnu savās “Atmiņās no tautiskā laikmeta” 20.gadsimta sākumā raksta Matīss Kaudzīte.
Šogad aprit simts gadi, kopš Baumaņu Kārļa dziesma „Dievs, svētī Latviju!” sāka skanēt Latvijas valsts himnas statusā. Rakstniecības un mūzikas muzeja izstāde “Himnai 100” ir veltījums šim notikumam. Izstādes pamatu veido laika līnija, kurā vēstures fakti, dokumenti, vizuālas, priekšmetiskas un skaniskas liecības mijiedarbojas ar personiskiem himnas stāstiem un sajūtām. Valsts un cilvēka mijiedarbe nodrošinājusi himnas stāsta un skanējuma nepārtrauktību – laikā, kad Latvijas teritorijā tai tika atņemts himnas statuss, “Dievs, svētī Latviju!” turpināja dziedāt gan uz Sibīriju izsūtītie, gan trimdā devušies Latvijas iedzīvotāji.
Himnas stāsts turpinās atjaunotajā Latvijas valstī, nepazaudējot cilvēcisko saikni ar šo tautai tik īpašo dziesmu gan atmiņās, gan katra himnas dziedātāja sajūtās. Izstādes veidotāji pateicas ikvienam, kurš uzticējās un dalījās: Latvijas Valsts prezidentam Egilam Levitam, Latvijas Republikas kultūras ministram Naurim Puntulim, pretošanās kustības dalībniecei Lidijai Lasmanei-Doroņinai, rakstniecei Norai Ikstenai, skeletonistam Martinam Dukuram, diplomātei Annai Žīgurei, rakstniecei Janai Eglei, valodniecei Lalitai Muižniecei, aktierim Raimondam Celmam, komponistei Gundegai Šmitei, vēsturniekam Valdim Klišānam, Hermaņa Brauna fonda direktorei Innai Davidovai, diriģentam Ivaram Bērziņam, mūziķim Intaram Busulim, diriģentei Airai Birziņai, komponistam Jānim Strazdam, dziedātājam Emīlam Balcerim un folkloras kopas “Dainotāji” vadītājam Dainim Ozoliņam.
Visi himnas stāsti ir apskatāmi izstādē “Himnai 100” un muzeja mājaslapā:
http://rmm.lv/category/himnai-100/
Izstādē un mājaslapas audio galerijā var noklausīties, kā himna skan RMM krājumā atrodamos dažādu gadu un laikmetu ierakstos: http://rmm.lv/2020/11/himnas-ieraksti/.
Aicinām izmantot viedtālruni, lai aktivizētu izstādē uz grīdas izvietotos QR kodus un ieklausītos himnas akordos, kurus uz izstādē eksponētā Baumaņu Kārļa flīģeļa pēc tā restaurācijas 2007. gadā izpildīja pianiste Vilma Cīrule (1923-2018).
Foto stāsts ar vēsturiskiem faktiem par Baumaņu Kārļa flīģeli un tā ceļojumu no 19. gadsimta, kopš tas nonāca himnas autora īpašumā, līdz mūsdienām ir apskatāms gan izstādē, gan muzeja mājaslapā: http://rmm.lv/2020/11/baumanu-karla-fligelis/.
Fakti par Latvijas valsts himnas autora Baumaņu Kārļa dzīves gājumu, izglītību, prasmēm un sasniegumiem apskatāmi gan izstādē, gan mājaslapā: http://rmm.lv/2020/11/baumanu-karlis/.
Izstādē eksponēti Rakstniecības un mūzikas muzeja krājuma priekšmeti un deponējumi no Latvijas Universitātes Akadēmiskās bibliotēkas un Latvijas Okupācijas muzeja.
Sadarbības partneri: Kultūras ministrija, Latvijas valsts simtgades birojs, Latvijas Universitātes Akadēmiskā bibliotēka, Latvijas Okupācijas muzejs, Valsts Akadēmiskā kora “Latvija” bibliotēka, Sporta muzejs un 1991. gada barikāžu muzejs.
Izstādes “Himnai 100” satura veidotāji:
Darba grupa: Iveta Ruskule, Liega Piešiņa, Jānis Ķīkulis, Roberts Skrajāns. Māksliniece: Sandra Ozoliņa. Video dizains: Ineta Sipunova. Zinātniskie konsultanti: Ligita Ašme un Dzintars Gilba.
Redaktore: Zane Brūvere-Kvēpa. Projekta vadītāja: Elīna Drulle.